Author: Milan Čáp
Last saved by: P

7

Česká literatura v době národního obrození
(hlavní etapy NO, J. Dobrovský, Jungmanova generace)
© Milan Čáp

Charakteristika období
- vznik národního obrození podporuje vláda Marie Terezie a Josefa II. - osvícenský absolutismus
- reformy - podpora hospodářství, vzdělanosti a svobody obyvatelstva
- Josefínské reformy - povinná školní docházka, toleranční patent, zrušení nevolnictví
- zrušení jezuitského řádu, konec spisovnosti latiny (nástup němčiny)
- národní obrození - historický proces
- společenský zápas - cíl vytvořit novodobý český národ se samostatným jazykem a literaturou a dokázat jeho existenci
- zájem o starší literaturu a historii - posilování národního vědomí
- Gelacius Dobner - překlad Hájkovy kroniky, ale s kritickým komentářem
- tři fáze 	- 1. fáze - 70.léta 18.století - 1815 (porážka Napoleona) - Osvícenské období
- 2. fáze - 1815 - konec 20.let 19.století - preromantické období
- 3. fáze - 30.léta 19.století - 1848 - romantické období

První fáze národního obrození

- požadavky - obrozenecké snahy se soustředí na obnovu a zachování českého spisovného jazyka, vytvoření novodobé české vědy, kultury a národa	
- vzniká Královská společnost nauk (1790)

Josef Dobrovský (1753-1829)
- syn dragouna v Ďarmotech, bohoslovecká fakulta, ale kněžské povolání nevykonával
- působil jako vychovatel v rodině hraběte Nostice
- jazykovědec, historik, filosof a kulturní činitel
- píše latinsky a německy, nedůvěra k vzestupu češtiny na jazyk vzdělanců
Dílo - "Podrobná mluvnice češtiny" (německy)
"Slovník německo-český" (2 díly)
"Mluvnice staroslověnštiny" (latinsky)
"Dějiny českého jazyka a literatury" (německy)

František Pelzl (1734-1801)
- první profesor českého jazyka na pražské univerzitě, obrozenecký historik
"Nová kronika česká" (3 díly)

Václav Matěj Kramerius (1753-1808)
- založil první české nakladetlství ČESKÁ EXPEDICE
- tam také úpravy literatury pro širší lidové vrstvy
- novinář, Krameriovy C.K. pražské noviny

Antonín Puchmajer - (1795-1814)
- zakladatel novočeské básnické školy, proti časoměrnému verši pěstoval i sylabotonický verš
- napsal 5 almanachů
- skladatel ód - "Óda na Jana Žižku"

Divadelní tvorba v první fázi 

- české divadlo - veliký vliv na utváření národního vědomí
- první stálé divadlo 	- v Kotcích (německy) - od 1738
- 1783 - Stavovské divadlo (německy, odpoledne česky)
- 1786 - vlastenecké divadlo Bouda, po třech letech stržena ⇒ představení různě 

Václav Kliment Klicpera (1792-1859)
- veselohry ze součastnosti, vysmíval se nadutým měšťanům a opěvoval mladé lidi
"Divotvorný klobouk", "Hadrián z Římsů", "Rohovín čtverrohý", "Veselohra na mostě"

Václav Thám (1795-1816)
- působil jako právník, básník a organizátor divadla v Boudě
Dílo - divadelní hry - "Vlasta a Šárka", "Břetislav a Jitka"
- almanach - "Básně v řeči vázané" (dokazuje životaschopnost češtiny)

Prokop Šedivý
"Masné krámy", "Pražští sládci" - lidové frašky

Jan Nepomuk Štěpánek
"Čech a Němec", "Obležení Prahy od Švédů", "Břetislav I." - divadelní hry

Druhá fáze národního obrození

- obrozenecké snahy na rovnoprávnost národa a jazyka, potřeba rozšíření slovní zásoby
- posílení historického vědomí, propagace myšlenky slovanské vzájemnosti

Josef Jungmann - (1773-1847)
- *Hudlice u Berouna, gymnázium, práva, učil na gymplu v Litoměřicích, později v Praze
- vyučovacím jazykem ještě nebyla čeština, tu vyučoval soukromě
- 1816 - dostal povolení vyučovat česky na gymplu
- básník, jazykovědec, překladatel, literární historik, organizátor kulturního života
- věřil v budoucnost českého jazyka, překládal Miltona, Chateubrianda a Goetheho
- obohacoval češtinu přejímáním, obnovou starších slov a tvorbou spisovných slov z nespisovných
Dílo - "Rozmlouvání o jazyku českém" (víra v budoucnost)
"Slovesnost" (učebnice literatury - čítanka a mluvnice)
"Historie literatury české" (7 dílů, vědecká přiručka, inspirace Dobrovským)
"Slovník česko-německý" (5 dílů)
"Zápisky" (snaha o zapsání vlastního životopisu)

František Palacký - (1798-1876)
- zvaný "Otec národa", vychovatel, básník, historik, kulturní činitel
- sňatkem se existenčně zajistil, jmenován zemským historiografem
Dílo - "Dějiny národa českého v Čechách i na Moravě" - dějiny od nejstarších dob až do roku 1526
- 5 dílů, váží si husitství, nejníže hodnotí dobu po Bílé Hoře
"Počátkové českého básnictví, obzvláště prozódie" - společně se Šafaříkem

Pavel Josef Šafařík - (1795-1861)
- ze Slovenska
- básník, jazykovědec, literární historik, slavista (Slované jsou jeden národ lišící se jen nářečím)
Dílo - "Dějiny slovanských literatur" (německy)
"Dějiny slovanského jazyka a literatury ve všech nářečích" (německy)
"Slovanské starožitnosti" (historické dílo o nejstaršich Slovanech)

František Ladislav Čelakovský - (1799-1852)
- sběratel, novinář
Dílo - "Mudrosloví národu slovanského v příslovích"
"Ohlas písní ruských" (např.epos Velký ptačí trh) - Ilja Muromec, Čurila Plenkovič
"Ohlas písní českých" (např. Toman a lesní panna)

Jan Kollár - (1793-1852)
- na Slovensku obrozenci píší česky, po Bílé Hoře nebyl porušen kulturní a literární život
- původem Slovák, studoval theologii, pobyt v Jeně v Německu (velký vliv)
- seznámení s dcerou německého pastora, Friderikou Schmidtovou (Mína v jeho básních)
- po studiích kazatel v Pešti a profesor ve Vídní, panslavista
Dílo - "Básně" (o jeho lásce k Míně)
"Slávy dcera" - Sláva = bohyně Slovanů, Mína = její dcera
- předzpěv a sonety, 7 částí
- vzorem Dantova Božská komedie
- putování básníka, Míny a bůžka Mílka
- komentáře a výklady o zemích významných pro dějiny Slovanstva, láska k ženě a vlasti

Boj o rukopisy

- 1817,1818 - publikovány	"Rukopis zelenohorský" (10.století, epické básně a pověsti) a
"Rukopis královedvorský" (13.století)
- spory o pravosti těchto dokumentů, proti Dobrovský, Šafařík a Palacký
- 80.léta 19.století - vědecké zkoumání rukopisů (chemie a jazykový rozbor) ⇒ padělky
- aktivně se účastní Goll, Masaryk, Gebauer
- pravděpodobní autoři Václav Hanka (archivář muzea, knihovník) a Josef Linda (novinář, spisovatel)