Title: D:\MATURITA\CESTINA\CES_02A.TXT
Author: Milan Čáp
Last saved by: P
Company: ICS

10

Etapy vývoje české literatury ve 2.polovině 19. století.
(literatura 50.let - Němcová, Borovský, májovci, ruchovci, lumírovci)
© Milan Čáp

REALISMUS

Karel Havlíček Borovský - (1821-1856)
- gymnázium v Německém Brodě, filosofie, kněžský seminář
- vychovatel v Moskvě - odraz v tvorbě
- redaktor Pražských novin, Národních novin
- zatčení, vyhnání do Brixenu, krátce po návratu zemřel
Dílo
"Obrazy z Rus" - nedokončený cyklus obrazů lidí, kritika poměrů Tylova Posledního Čecha
- žádá realismus v národním životě
"Tyrolské elegie" - (elegie = žalozpěv) - popisuje cestu do Brixenu
- opovrhuje vládou, absolutismem
"Král Lávra" - midasovský motiv krále s oslíma ušima
"Křest sv.Vladimíra" - pokřtění Rusi (car Vladimír x bůh Perun), odsouzení absolutismu
- hyperbola, groteskno, lidový jazyk, vychází z lidové písně - jednoduché, ironické, sarkastické
elegie - kritika církve, byrokracie, státu, šlechty
- rozdělení - Církvi, Múzám, Vlasti, Králi, Světu

Božena Němcová - (1820-1862)
- prozaička, sběratelka ústní lidové slovesnosti
- *Vídeň, dětství prožila v Ratibořicích
- její babička se jmenovala Magdaléna Novotná
- v 17.letech se provdala za Josefa Němce ⇒ hodně cestuje
- po strastiplném životě (zemřel jí syn) umírá v Praze
poezie - romantické básně s vlasteneckými motivy
"Slavné ráno" - lyrika
"Vodník" - epika
"Ženám českým"
próza
cestopisné a národopisné črty - "Obrazy z okolí domažlického"
"Obrazy ze života slovenského"
pohádky -	"Národní báchorky a pověsti"
"Slovenské pohádky a pověsti"
povídky 	- existence dobrého člověka - "Divá Bára", "Dobrý člověk"
- odhalení skutečnosti - "Čtyři doby", "Sestry"
- možnost překonání rozporu - "V zámku a podzámčí", "Podhorská vesnice", "Karla"
- vztah ke Slovensku - "Chýše pod horami"
novinové články - Selská politika - "Hospodyně na slovíčko"
korespondence
"Babička, aneb obrazy z venkovského života" 
- předmětem knihy není babiččin život, ale její postoj k životu, myšlení, jednání
- staročeský život (Na Starém Bělidle)
- idealizuje vlastní babičku a dětství
- rámcem knihy je čtvero ročních období

MÁJOVCI

- almanach Máj (1858)
- hlavní organizátoři - Hálek, Sabina (přátelé Máchy z hlediska ideového - buřiči, kritici ke společnosti)
- program - 	a) přesun zájmu od otázek nacionálních ke světovým
b) odvrat od historismu k současnému životu
c) odpor proti autoritám, nový vztah k folklóru
d) snaha o povznesení české literatury na světovou úroveň
- jednoznačně se hlásí k realismu, chtěli se vzdělávat (obdiv k vědě)
- Neruda, Heyduk, S.Podlipská, Erben, Němcová, Frič a i Arbes  (mnozí byli novináři)

Vítězslav Hálek - (1835-1875)
- hlavní organizátor almanachu Máj, psal poezii, próza a drama nic moc
- ve své době byl velice uznáván
- redaktor v Národních listech, organizátor kulturního života
- jeho osobní štěstí se promítalo i do jeho díla
poezie
"Večerní písně" - umělecká a vlastenecká témata, společností přijata
- oslavuje šťastnou lásku, ženu, dává jí nejkrásnější lidské vlastnosti
- opěvuje poslání básníka, vyzývá národ, aby si jich vážil (národ s básníky nikdy nezahyne)
- výrazný rytmus, řada básní zhudebněna (Dvořák, Fibich)
"V přírodě" - oslavuje lásku a krásu přírody, prostý, jednoduchý verš
- jeho básně nemají hlubší význam - je nazýván ryzím básníkem
- bere hodně z lidové slovesnosti
- k národu se staví jako J.K.Tyl - nabádá a poučuje
drama - ne příliš hodnotné, psané v duchu Shakespeara (alespoň se o to pokoušel)
"Záviš z Falkenštejna", "Král Vukašín" a jiné

Adolf Heyduk - (1835-1923)
- básník, Nerudův přítel, psal přírodní a politickou lyriku
- žil v Písku, učil tam na gymplu kreslení
- jeho básně jsou smutné, melancholické, měl velmi dobrý vztah ke Slovensku
Dílo 
"Lesní kvítí" - písňová forma
"Zátiší" - odezva na smrt dcer
"Od Tater a Dunaje", "Slovenka", cyklus "Cimbál a Husle"

Karolína Světlá - (1830-1899)
- *Praha, vl. jménem Rottová
- romanopiskyně (mravní otázky - hlavní hrdinky ženy zříkající se vlastního štěstí pro vyšší cíle)
- muži jsou mravně slabí, pokus o vytvoření ideální ženy
- přátelila se s Nerudou, Němcovou, Hálkem
- psala též pražské historické romány
Dílo
"Vesnický román" - zvyky z okolí Ještědska, tragédie manželství bez lásky
"Kříž u potoka" - oslava mravní síly ženy, Evička dovede přinést jakoukoli oběť pro svého muže
"Frantina", "Nemodlenec"
"Hubička" - libreto k opeře Bedřicha Smetany
"Černý Petříček" - povídka

Jan Neruda - (1834-1891)
- největší básník své doby, hlavní představitel Májovců
- *Praha, dětství prožil na Malé straně v domě U dvou Slunců
- strastiplný a protikladný život, psal výrazně kriticky (novinář), byl proletářským dítětem
- několikrát se zamiloval, což poznamenalo jeho tvorbu
poezie
"Hřbitovní kvítí" - pesimistické básně, bezvýchodnost, kritikou odmítnuto
"Knihy veršů" - tři části " - výpravných", " - lyrických", " - příležitostních"
"Písně kosmické" - humorně a ironicky přirovnává vztahy mezi hvězdami k vztahům mezi lidmi
- ohlas na vědecké objevy (měl rád Vernea, četl originály přivezené z Paříže)
- vlastenecká témata - "Vzhůru již hlavu národe..."
"Balady a romance" - lidový základ (balady - epický základ) - rychlý dějový spád, neobvyklá pointa
- balada - lyricko-epický ideově poučný útvar s tragickým koncem
- romance - veselá s písňovou formou
- Neruda stavbu balady a romance nedodržuje, mísí jejich znaky a různě je vyměňuje
"Balada pašijová" - přirovnává biblický příběh k běžnému životu
"Prosté motivy" - rozřazeno do čtyř částí - čtyř ročních období
"Zpěvy páteční" - posmrtně vydal J.Vrchlický, symbol pátku=Velký Pátek (usmrcení Krista)
próza 
"Arabesky" - povídková tvorba z 50.let
"Trhani" - sociální tématika
"Povídky malostranské" (1871) - nejvýznamnější, odehrává se na Malé Straně
- svérázné postavičky ("Hastrman", "Doktor Kazisvět", "Jak si pan Vorel vykouřil pěnovku")

Jakub Arbes - (1840-1914)
- *Smíchov, studoval techniku
- redaktor Národních listů, utopický socialista
- romaneta - skladba nevelkého rozsahu s dramatickým dějem, rychlým spádem a výraznou pointou
- hlavní myšlenka - rozpor mezi nepochopitelnými jevy a jejich realistickým vysvětlením
- psal také politické črty, často popisuje noční Prahu
Dílo 
"Štrajchpudlíci" - barvírna sukna
"Moderní upíři" - továrníci
"Svatý Xaverius" - román o záhadném obraze, který má být klíčem k nalezení velikého pokladu
"Poslední dnové lidstva", "Ďábel na skřipci", "Sivooký démon", "Etiopská lilie" - romaneta

RUCHOVCI

- vznikli vydáním almanachu Ruch (1868)
- nedávali zřetel na aktuální sociální současnost, spíše se obraceli do minulosti
- byli proti májovcům, hledali ideály češství a slovanství
- národ pojímají jednotně, jako v národním obrození
- S.Čech, E.Krásnohorská, A.Jirásek, V.B.Třebízský a částí svého díla J.V.Sládek

Svatopluk Čech
- byl především básník, vytvořil velice bohaté dílo (častá inspirace slavnou českou historií)
- vystudoval v Litoměřicích a v Praze
Dílo 
husitská témata 
"Husita na Baltu", "Adamité", "Roháč na Sioně", "Dagmar"
"Žižka" - rozhovor mezi Žižkou a Janem Rokycanou (zničení  Prahy - ztráta kulturní klenotnice)
"Václav z Michalovic" - tragický osud jinocha, který páchá sebevraždu, protože byl vychován proti smýšlení svého otce)
alegorické básně 
"Slavie" - alegorický obraz lodi ohrožené živly a nesvorností posádky
"Evropa" - ohlas na Pařížskou komunu (Čech chce změny, ale bojí se revoluční krve)
vesnická témata
"Sekáči", "Obrazy z vesnického života"
"Ve stínu lípy" - idylický epos, oslava českého venkova
"Lešetínský kovář" - oslavuje venkov, za ideálního člověka považuje sedláka
tvorba se sociální tématikou
"Písně otroka" - sebeuvědomění vlastního stavu, odhodlání zlomit nedůstojné otroctví
satira - broučkiády
"Hanuman" - obraz opičího státu

LUMÍROVCI

- chtěli povznést českou literaturu na světovou úroveň
- překlady chtěli rozšířit literární obzor, navazovali na májovce, odpůrci ruchovců
- chtěli uměleckou a duchovní svobodu
- Vrchlický, Zeyer a částečně Sládek

Josef Václav Sládek
- redaktor Národních listů, velký vlastenec a zabýval se oslavou českou venkova
- svým bohatým dílem patří částečně k ruchovcům (nejdříve) a k lumírovcům (později)
- z části se inspiroval dílem Jana Nerudy 
- v jeho tvorbě se odráželo úmrtí jeho první ženy, ale i šťastný život s druhou manželkou
- měl věcný, střízlivý pohled na svět
- utíká na venkov, vycházel z venkovského prostředí a z přírody
- psal obrazněji než Hálek, ale jeho básně mají slabší rytmus
překlady - rus, pol, ang (Byron, Shakespeare, Mickiewicz, Lermontov...)
poezie
básně - vzpomíná na zemřelou ženu
"Na hrobech indiánských" - přirovnává český národ k indiánů - podmaněný s malými právy
"Jiskry na moři", "Na hřbitově"- stýská se mu po mrtvé ženě a po vzdálené vlasti
reflexivní lyrika - odráží se v ní jeho nálady
"Světlou stopou", "Sluncem a stínem", "Za soumraku", "V zimním slunci"
"Na prahu ráje" - šťastný ze svých dětí a ze šťastného soužití se svou druhou ženou
opěvování venkova
"Selské písně a české znělky" - sedlák je prý ideální člověk, svobodný, spjatý s přírodou
"České písně" - básně mají písňovou formu a většina z nich je vlastenecká 
"Byli, jsme a budem" - agituje proti povrchnímu vlastenčení, používá tvrdý tesaný úderný verš
tvorba pro děti - velká obliba (vytlačila rýmovačky), dokázal, že umělecká literatura je i pro děti
"Skřivánčí písně", "Zlatý máj", "Zvony a zvonky" 

Jaroslav Vrchlický
- vlastním jménem Emil Frída
- vychovatel v Itálii na jeden rok ⇒ překládal z románských jazyků
- všestranná postava v naší literatuře, psal prózu, lyriku a drama
- různé postupy, celý život psal reflexivní lyriku
- antický názor na svět, tvrdil, že umělec nemusí sloužit vlasti
- snadno tvořil rýmy, přejímal prvky z cizích básní a přenášel je do české literatury
překlady - veliké množství - Petrarca, Dante, Goethe, Shakespeare, Moliere, Voltair, Hugo, Poe, Shelley...
drama
"Hippodamie" - trilogie ("Námluvy Pelopovy", "Smír Tantalův", "Smrt Hippodamie")
"Noc na Karlštejně", "Rabínská moudrost", "Exulanti", "Drahomíra"
"Smrt Odyssea", "Midasovy uši" - z antického prostředí
"Pomsta Catullova" - drama z římského prostředí
poezie
básně
"Sny o štěstí", "Rok na jihu", "Epické básně" - oslava umění, přírody, básně jsou radostné
"Zlomky epopeje" - inspirace Hugem (Legenda věků)
zařadil české dějiny do dějin světa, chtěl ukázat a vysledovat mravní vývoj člověka
"Bozi a lidé" - střídá témata předhistorická s tématy antickými, středověkými a renesančními
"Dědictví Tantalovo" - člověk se neustále trápí a touží po něčem, čeho nemůže dosáhnout
intimní lyrika
"Tiché kroky" - pesimistické, smutné, napsal ke konci života
"Strom života" - je vyrovnaný, až optimistický, překonává svoji bolest
"Co život dal", "Hudba v duši", "Dni a noci" - směřuje k harmonii

Julius Zeyer
- představuje neoromantismus
- byl proti služebnosti literatury, byl idealistou
- francouzská matka, studoval ve Francii ⇒ převypravoval z francouzštiny
- ve svých myšlenkách a díle se uchyluje do minulosti, záliba v historii
- zasloužil se o uvedení cizích témat (francouzských, ruských, japonských a španělských) 
historie
"Román o věrném přátelství Amise a Amila" - téma ze staré francouzské literatury
"Ondřej Černišev" - z ruského prostředí
"Karolínská epopeja" - období Karla Velikého - epos oslavující rytířskou čest, obětavost, věrnost
"Libušin úsměv", "Ostanův návrat", "Neklan", "Radúz a Mahulena"
- poetická pohádka, melodram, hudbu složil Josef Suk
"Vyšehrad" - 5 básní, české mýty
současnost
"Jan Maria Plojhar", "Dům u tonoucí hvězdy"
- typičtí romantičtí hrdinové, objevuje se zde opět ušlechtilost a věrnost
- prvky z osobního života